A sorozat első bejegyzésében összefoglaltam a megmaradt öt Sárvíz-völgyi szikes tó fő jellemzőit, a másodikban pedig részletesen szóltam a két legészakabbi felsőszentiváni tavacskáról, jelentőségükről, védelmi terveinkről. A harmadik részben a harmadik kis tó bemutatása mellett a 2015-ös tavasz és nyár szikes tavas tapasztalatait is közzéteszem.
A kispusztai Sóstó (Soponya)
Félvízen levő Sóstó 2014. október 2-án...
....és a csaknem teljesen kiszáradt Sóstó 2015. augusztus 19-én.
A kép bal oldalán a csaknem fehér színű madárka a tavi cankó, középen és jobbra két gulipán. A sóstói partimadarak csoportjának kis részlete (2015. augusztus 3.)
Sarlós partfutók a Sóstó iszapján.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjZUq8r_C6sV38HyUzIeEC7i9qt9TXFo0rAck81xXVurp7eFsbrwFUfZJghCwn-hLHvIh-cn_Xv1foZPiLlQW09z7YPU9s-NSog17vFpdxhHcA0HfTwFBrAPOh7d7td-EHanNO_PFZNfns/s400/Soponya%252C+S%25C3%25A1rk%25C3%25A1ny-t%25C3%25B3%252C+%25C3%2581gota+007.jpg)
Sótűrő növényzet (bajuszpázsit) a Sóstó fenekén. A háttérben látszik az állattartó telep.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiooJRPnM72gM_F-IYFDOXcJ60rvnc60Hwo-qbsDYzxcGsLdm0IiawNnfj_HeSnXjOcFgWMMhvavCMtBFIAfOllUa0Jx_54rr5LDMnpFhfap1LmILWhAeapk96-zgUjaaCiQgKJtqbjUYc/s320/S%25C3%25B3st%25C3%25B3.png)
- A legfontosabb az lenne, hogy a tavat gyűrűszerűen határoló, a műholdképen barna színű mocsári növényzet (nád, zsióka) legalább délen, a szikes gyepfolt felől eltűnjön, így még magas vízállás esetén is lenne partimadaraknak alkalmas partszakasz. Ehhez semmi másra nincs szükség, mint néhány tucat szarvasmarhára, melyeknek a felügyelete is megoldott, hiszen a telepről odalátni a tópartra.
- Felmerült a mesterséges sziget kialakításának a gondolata is. Ez főleg azért tűnik jó ötletnek, mert a Sóstó szélvédett helyen van, így az ilyen kis kopár szigeteket hagyományosan elmosó hullámverés itt talán nem jelentkezik annyiszor. Ezt a munkát feltehetően a kft. gépei is el tudják végezni. Ehhez természetesen az kell, hogy a tó teljesen kiszáradjon.
- Örök probléma és kérdés a tavat körbevevő fás növényzet. A fenti térképen zölddel körberajzoltam a beerdősült területeket, melyek (a fényes-tói keleti erdőhöz hasonlóan) jogilag nem erdők, azaz kivágásuknak elvileg nincs akadálya. A tóhoz vezető keleti dűlőút öreg akácfasorát én személy szerint kedvelem, inkább a délről és nyugatról "lezáró" kőrises, ezüstfás bozót zavaró.
- A másik gond, ami a Mezőföldön különösen erősen jelentkezik, a szántók közelsége. Felmérendő kérdés, hogy a Sóstó környékén kik gazdálkodnak és mennyire lennének hajlandók némi visszagyepesítésre a szegélyzónában.
A Sárvíz-völgyi szikes tavak 2015 tavaszán és nyarán
A nyugatabbi belvíz a Nádor-csatorna mellett 2015. május 30-án; a bálák tetején sirályfészkek, a háttérben a felsőszentiváni tűz- és víztorony.
Ugyanaz a belvíz augusztus 19-én. A nyári ludak csapatában egy ritkaság is tanyázott...
Tavasszal és a nyár folyamán igyekeztem a védendő szikes tavakra is eljutni; igen kedvezőek a benyomásaim.Ugyanaz a belvíz augusztus 19-én. A nyári ludak csapatában egy ritkaság is tanyázott...
Sóstó (Felsőszentiván)
A nagyon tanulságos márciusi kiránduláson a területet kiválóan ismerő Lendvai Gáborhoz csatlakoztam. Nem tudtam korábban, hogy a Sóstó délkeleti magas löszpartján tarka sáfrány él; ezen a képen igyekeztem érzékeltetni a háttérben az opálos vizet.
A május 30-án talált üres, de háborítatlan fészek, a féltő madárszülő, majd a június közepén megfigyelt család alapján egyértelmű, hogy SIKERESEN FÉSZKELT A GULIPÁN!! Azért kell ezt ennyire kihangsúlyozni, mert sok szakember szerint ennyi róka, vaddisznó, borz, sőt aranysakál mellett már nem lehetséges a partimadarak költése máshol, csak szigeteken. És mégis...
A május 30-án talált üres, de háborítatlan fészek, a féltő madárszülő, majd a június közepén megfigyelt család alapján egyértelmű, hogy SIKERESEN FÉSZKELT A GULIPÁN!! Azért kell ezt ennyire kihangsúlyozni, mert sok szakember szerint ennyi róka, vaddisznó, borz, sőt aranysakál mellett már nem lehetséges a partimadarak költése máshol, csak szigeteken. És mégis...
"Megjött a hír, az örömhír!
Kikeltek a gulipánok
Ugyanúgy a tulipánok
Tojásból a gulipánok
Hagymából a tulipánok."
Kikeltek a gulipánok
Ugyanúgy a tulipánok
Tojásból a gulipánok
Hagymából a tulipánok."
(Tamkó Sirató Károly: Örömhír)
Június végére a kis tó szinte megtelt gulipánokkal (min. 15 példány), amik feltehetően a közeli belvízi fészkelőhelyről érkeztek. De volt itt bíbicfészkelés, illetve táplálkozó bütykös ásóludak, nagy godák, gólyatöcs is. A nyári aszályban a kis Sóstó száradt ki a leghamarabb, de hát ez egy természetes jelenség. Idén mindenesetre megmutatta, hogy még a csodás belvizek "árnyékában" is oda kell rá figyelni mind fészkelő-, mind táplálkozóhelyként.
A lábnyomok jelzik, hogy a kicsiny Sóstó fontos táplálkozóhely.
Fényes-tó (Felsőszentiván)
Márciusban Lendvai Gáborral együtt jártam itt; elsősorban a tótól északra levő gyepekre összpontosítottunk, de a növények virágzása idején sajnos nem volt alkalmam szétnézni. Ezért részben a fent említett abai belvizek és az ottani gazdag madárvilág a "felelős"; a Fényes-tóhoz ugyanis a lezárt dűlők miatt csak gyalogosan lehet eljutni.
Nyáron Kovács Norbert nagyszerű partimadár-mozgalmat jelzett innen, az augusztus közepi látogatásunk idején ennek csak nyomait (iszap szélére kimosódott madártollak, 5 pajzsoscankó) találtuk; Norbi szerint 150 partimadár táplálkozott a tavon!
Sárkány-tó (Sárkeresztúr)
Március 10-én Lendvai Gáborral és a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őrével, Nagy Imrével néztünk szét Sárkeresztúr és Sárszentágota szikesein. A magas vízállás miatt egészen nyár elejéig az úszó fajok domináltak a Sárkány-tavon (récék, szárcsák, bütykös hattyú):
...ám augusztusra már minden feltétel adott volt a partimadarak sikeres vonulásához: nagy kiterjedésű sekély vízborítás, sáros partszakaszok.
Sóstó (Sárszentágota)
A lakóhelyünktől legtávolabbi szikes tóláncolathoz sajnos fészkelési időben nagyon nehéz "elszabadulni", így idén eddig csak a március 10-i bejárásról tudok beszámolni. Elsősorban a terület rehabilitációs lehetőségeit beszéltük meg; a sárszentágotai tervekről egy külön bejegyzésben bővebben írok majd hamarosan. Most csak annyit, hogy a még szikes tó állapotú mezőföldi tavak közül ennek van a legkomolyabb madártani múltja, de itt van a legtöbb teendő is: gátak és csatornák eltüntetése, nádfoltok és ezüstfafoltok eltüntetése, legeltetés megszervezése, nem beszélve a szántók szegélyeinek visszagyepesítéséről.
A legfontosabb feladatnak az tűnik, hogy felmérjük, hogyan segíthetik a természetvédelmi célokat a területet használó (jellemzően bérlő) gazdák vagy mezőgazdasági társaságok. A sárszentágotai Sóstó esetében még a helyi önkormányzat szerepe is felmerült, hiszen a Sóstó egy mára lefűződött mederrésze ideális lenne őshonos háziállatok tartására, bemutatására, miközben a terület így a madarak számára is alkalmas lenne. Ezt egyelőre még csak három természetvédő beszélte át a kellemes március eleji időben; bízom benne, hogy az ötletnek lesz komolyabb szakasza is.
Nyáron Kovács Norbert nagyszerű partimadár-mozgalmat jelzett innen, az augusztus közepi látogatásunk idején ennek csak nyomait (iszap szélére kimosódott madártollak, 5 pajzsoscankó) találtuk; Norbi szerint 150 partimadár táplálkozott a tavon!
A Fényes-tó 2015 augusztusában.
Sárkány-tó (Sárkeresztúr)
Március 10-én Lendvai Gáborral és a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őrével, Nagy Imrével néztünk szét Sárkeresztúr és Sárszentágota szikesein. A magas vízállás miatt egészen nyár elejéig az úszó fajok domináltak a Sárkány-tavon (récék, szárcsák, bütykös hattyú):
...ám augusztusra már minden feltétel adott volt a partimadarak sikeres vonulásához: nagy kiterjedésű sekély vízborítás, sáros partszakaszok.
Sóstó (Sárszentágota)
A lakóhelyünktől legtávolabbi szikes tóláncolathoz sajnos fészkelési időben nagyon nehéz "elszabadulni", így idén eddig csak a március 10-i bejárásról tudok beszámolni. Elsősorban a terület rehabilitációs lehetőségeit beszéltük meg; a sárszentágotai tervekről egy külön bejegyzésben bővebben írok majd hamarosan. Most csak annyit, hogy a még szikes tó állapotú mezőföldi tavak közül ennek van a legkomolyabb madártani múltja, de itt van a legtöbb teendő is: gátak és csatornák eltüntetése, nádfoltok és ezüstfafoltok eltüntetése, legeltetés megszervezése, nem beszélve a szántók szegélyeinek visszagyepesítéséről.
A legfontosabb feladatnak az tűnik, hogy felmérjük, hogyan segíthetik a természetvédelmi célokat a területet használó (jellemzően bérlő) gazdák vagy mezőgazdasági társaságok. A sárszentágotai Sóstó esetében még a helyi önkormányzat szerepe is felmerült, hiszen a Sóstó egy mára lefűződött mederrésze ideális lenne őshonos háziállatok tartására, bemutatására, miközben a terület így a madarak számára is alkalmas lenne. Ezt egyelőre még csak három természetvédő beszélte át a kellemes március eleji időben; bízom benne, hogy az ötletnek lesz komolyabb szakasza is.
A sárszentágotai Sóstó legszebb része 2014 októberében.